11.+tétel

A Habsburgok felemelkedése és fénykora, házasság politika és birodalomépítés

A Német-Római Birodalom tartományokra tagolódott, nem volt az egész birodalmat összetartó uralkodó, a fejedelmek voltak hatalmon. Azonban 1273-ban megválasztották Habsburg Rudolfot, aki az első jelentős Habsburg volt: -	A családjának nem voltak jelentős birtokai, így Rudolf célja a családi birtokállomány növelése volt, hogy ezzel erősítse hatalmát: -	Családjának adományozta osztrák tartományokat. => II. Ottokárral ellentét => Morvamezei csata (1278), legyőzi Ottokárt.

Habsburg Albert (1437-1439) Albert már házasság révén jut a magyar trónra, felesége Luxemburgi Zsigmond lánya, Erzsébet. Albert az első példa a házasság politika alkalmazására, hiszen ez segítette trónhoz. Albertet a bárók egy része támogatta (Garai-Cillei liga). A délvidéki bárókat az országgyűlésen komoly engedményekkel állította maga mellé. Emiatt folytatódott a királyi várak, birtokok eladományozása: A király csak egy volt az ország legnagyobb birtokosai között. A török sereg ellen hadjáratot indított, azonban vérhasban meghalt.

V. László Albert halála után özvegye, Erzsébet, megkoronáztatta fiukat, V. Lászlót. Bécsbe menekültek rokonukhoz, III. Habsburg Frigyeshez. A Habsburgok fenntartották V. László trónigényét I. Ulászlóval szemben. Erzsébetnél maradt a szent korona, valamint a királyi várak jelentős része.

Ulászló halála után országgyűlést hívtak egybe, ahol a Garai-Cillei liga és a Hunyadi liga egyességet kötött, és Hunyadi elismerte V. László királyságát. Hunyadi a gyermekkirály mellett a teljes uralkodói jogkört gyakorolta. Hunyadi meghal pestisben Nándorfehérváron.

Hunyadi halála után kiújul a magyar bárók közti viszály (Hunyadi liga  Garai-Cillei liga). Mivel az uralkodó nem akarta megerősíteni Hunyadi Lászlót, így a Hunyadiak emberi megölték Cillei Ulrikot. Válaszként V. László őrizetbe vette a Hunyadi fivéreket (László és Mátyás), majd Lászlót lefejeztette, Mátyást fogva tartotta.

Később elmenekül Prágába, mint cseh király és magával vitte Mátyást, viszont hirtelen meghal.

Mátyás csehországi fogságából szabadulva megszerezte a magyar trónt félre állítva Szilágyi Mihályt és visszaverve III. Habsburg Frigyest és az őt támogató bárókat. Azonban a Szent Korona Frigyesnél maradt. 1463-ban Mátyás kiváltja a Szent Koronát, azzal a feltétellel, hogy ha Mátyás fiú utód nélkül hal meg a magyar királyi cím Habsburg kézre kerül. Ez a szerződés jól jellemzi a Habsburg házasság és utódlási politikáját.

III. Habsburg Frigyes és Mátyás között a későbbiekben azonban további ellentétek húzódtak:

Frigyes megrettenve Mátyás sikereitől, nem ismerte el őt cseh királynak. Mátyás ezért megtámadta Ausztriát, a Habsburgok törzs területét. A Frigyes elleni háború egészen Mátyás haláláig tartott, a fekete sereg még Bécset is elfoglalta 1485-ben. Mátyás megpróbálta megszerezni a német-római császári címet is, de a német rendek Frigyes mögé álltak és Frigyes fiát, Miksát választották Német királlyá.

V. Károly német-római császár

A XV. század vége óta – főleg házassági politikával – egyre újabb tartományokat és országokat megszerző Habsburgok megszerezték a spanyol koronát, ugyanis Károly öröklés során megkapta azt. I. Károly néven volt spanyol király 1516-tól 1556-ig.

Szintén megörökölte 1519-ben a német-római császári címet is, V. Károly néven koronázták meg.

Spanyolországi tevékenységei:

-	Amerika aranyából fényes udvart, személyétől függő zsoldossereget és flottát hozott létre. => visszaszorítja rendeket -	Új kormányzati rendszert vezet be, a király feltétlen hatalmán alapuló abszolutizmust. -	Katolikus Birodalmat hoz létre: támogatja Luther kiátkozását és a protestantizmus elleni harcokat, illetve az inkvizíciót és az is őt. -	A gazdasági helyzet romlásának okai: -	1. Spanyolországba özönlött a gyarmatokról az arany, ez az európai átlagnál magasabbra emelte a spanyol árszintet. Emiatt olcsóbb volt importálni a termékeket mint helyben előállítani azokat.=> Ez nem a gazdaság fejlődését eredményezi, hisz elveszi annak önálló működését az országon belül, hanem hanyatlását. -	2. A Habsburgok birodalma minden európai háborúban érdekelt volt=> Károly hadseregének fenntartására még a gyarmatok kincsei is kevésnek bizonyultak. => Magas adók bevezetése. => hanyatlás gyorsítása.=> Az abszolutizmus Spanyolországban rontotta a gazdasági helyzetét.

Miután német-római császár is lett, akkora hatalomra tett szert, amely a környékbeli hatalmakból félelmet váltott ki. 	Nagyhatalmi vetélkedések 	Franciaország <=> Habsburgok 	Olaszországi küzdelmek (mivel Károly nápolyi uralkodó is), Habsburg győzelem 	 Habsburgok további terjeszkedésétől tartó hatalmak szövetségre léptek (Franciaország, Velence, Milánó, Firenze és a Pápa) => 	Cognaci Liga (1526)+ Franciaország a muzulmán birodalommal is kapcsolatot keresett, akik támadták is a Habsburg birodalmat Magyarországon keresztül/felől (Mohácsi vész 1526). 	 Még így is alulmaradtak a franciák, kiszorultak Itáliából.

A házasság/öröklési politika érvényesült a birodalom határain kívül is:

VIII. Henrik és V. Károly közti kapcsolat: Aragóniai Katalin, VIII. Henrik első felesége, aki Károly nagynénje volt. Ez a kapcsolat eredményez egy fajta szövetséget a Habsburgok és Anglia között, Franciaország ellen. Azonban a két nagyhatalom kapcsolata megszűnik Henrik és Katalin válását követően.

II. Fülöp

1556-ban Károly lemondott a trónjáról, mivel nem sikerült az egységes katolikus európai birodalmat kiépítenie. (az öröklés megint profin megoldott, Károly fia és öccse is hatalmon marad) Habsburgok két ágra szakadnak, egy spanyol és egy osztrák ágra. A spanyol ág a gazdagabb, nagyobb hatalommal bíró terület. Károly fia, Fülöp örökölte a spanyol trónt (1556-1598) és Itáliát és a gyarmatokat. Ferdinánd a német-római császári címet és a dunai tartományokat kapta.

Fülöp abszolút hatalmát a tanácsokon keresztül gyakorolta, ezek ügykörök szerint, vagy területenként felállított központi hivatalok voltak. Munkájukat az államtanács hangolta össze, amelyen az uralkodó elnökölt. Fülöp uralkodása alatt Spanyolország lett Európa legerősebb katonai hatalma. Spanyolország felvette a harcot Oszmán birodalommal, megállítják az oszmán előretörést => Lepantói csata

Hollandia kialakulásával kapcsolatos tevékenységei:

-	Hollandia területe Habsburg fennhatóság alatt volt, a spanyol uralom haszonélvezői az itt élők. -	Viszonyuk azonban megromlik a spanyolokkal amikor magas adókkal sújtják őket, továbbá az itt élők protestánsok, és a Habsburg birodalom rájuk erőltette a katolicizmust (inkvizíció). -	Fülöp katonai eszközökkel próbálja csillapítani a kedélyeket, de a harcok egyik félnek se vezettek sehova. -	Déli katolikusok ezért békét kötnek. -	Északi kálvinisták tovább harcolnak és elérik az utrechti szövetséget (1579). -	Spanyolország elismeri Hollandia függetlenségét (1609)

Az Osztrák Habsburgok

A Habsburgok törzs területe, az XVI. századra már évszázadok óta uralkodott itt a Habsburg ház. A német-római császári cím házon belül öröklődik, mondhatni.

I. Ferdinánd (1526-1564)

V. Károly öccse, 1526-ban, házassági szerződés révén megszerezte a cseh és a magyar koronát. => övé a török elleni védekezés terhe. => megállították a török előretörést, tartós ellenállásra rendezkedtek be.

-	Minden tartományában virágkorát élte a rendiség, az uralkodó tekintélye mély pontra jutott. Ferdinánd és utódai próbálták egységes birodalommá szervezni országaikat, és növelni a királyi hatalom szerepét. -	 Ferdinánd központi hivatalokat hozott létre amik hatalommal rendelkeztek az egész birodalomban: Udvari Kamara, Udvari Kancellária, Udvari Haditanács. -	Az alacsony királyi bevételek, nem tették lehetővé az erős állandó hadsereg fenntartását => gazdaság fejletlensége az oka ennek -	A tartományok rendi különállása sértetlen marad. -	A XVI. században a Habsburgok a rendi hatalommegosztás szabályai szerint uralkodtak. -	Sikerült egyben tartani közép-európai birodalmukat és a törököket is megállították. -	Támogatták az ellenreformációt (mivel katolikusok), mivel a központi hatalom erősítésének eszközét látták benne.

A harmincéves háború (1618-1648) okai, következményei:

-	Több érdekellentét miatt robbant ki a háború: -	1. A Katolikus Habsburg birodalom és a protestáns rendjeik közötti vallási nézet eltérés. -	2.Másrész a Német-római Császárság protestáns rendjei és a Habsburg birodalom közti ellentét. -	3. Harmadrész a Habsburgokat és a Német-római Császárságot gyengíteni akarók hatalmak is erőltették a háborút.

-	A főbb követkzmények: -	Az augsburgi vallásbéke megerősítése -	A német fejedelmek önállósága=> Német-római Birodalom széttagoltsága -	Németországi területek Habsburg kéz alatt. -	A Habsburg rendek elbuktak, kiépülhetett a Habsburgoknál az abszolutizmus.

Spanyol örökösödési háborúk (1701-1714)

-	Kiváltó ok: -	XIV. Lajos esetleges spanyol trónra kerülése=> Franciaország és Spanyolország egyesülésének lehetősége megrémíti a Habsburgokat és a hozzájuk csatlakozó Hollandiát és Angliát.

-	Következmény: -	XIV: Lajos unokája lett a spanyol király. -	Anglia birtokba vette a Gibraltárt. -	Ausztria megszerezte spanyol Németalföldet, Milánót és Nápolyt.

A Habsburgok Magyarországi ténykedései a kora újkorban

II. (Jagelló) Ulászló a rendi kormányzás kialakulása ellen volt uralkodóként és így Ő, illetve vele együtt a bárói réteg is a Habsburgok szövetségét kereste. A Habsburgok meg is egyeztek Ulászlóval, és természetesen folytatva a házasság politikára épülő terjeszkedésüket, házassági szerződést kötöttek a Jagelló házzal: Jagelló Anna Habsburg Ferdinánd, Habsburg Mária Jagelló Lajossal lép házasságra.

Ulászló közeledése a Habsburgokhoz közel sem jelentett védelmet a törökkel szemben, sőt, mivel a szultán is csatlakozott a Habsburg-ellenes hatalmi szövetséghez, inkább veszélyt jelentett ez a kapcsolat Magyarországra nézve.

I.Ferdinánd küzdelme a magyar trónért

Bár a rákosi végzésre hivatkozva Szapolyai János szerzi meg 1526-ban a koronát, a bárók ugyanebben az évben megválasztják Ferdinándot királynak => A bárók külső segítséget remélnek a törökkel szemben.

Ferdinánd élt is a lehetőséggel, V. Károlytól kapott segélyen zsoldosokat toborzott és Szapolyait Lengyelországba űzte. A pénz elfogyása után azonban serege feloszlott, így Szapolyai visszatért Erdélybe.

Az ország kettészakadt, Szapolyai a töröktől kért támogatást, a szultán beavatkozása a magyar belügyekbe még jobban kettészakította az országot. => Szulejmán hadjárat Ferdinánd ellen. Többször is kisérletet tesz a török Bécs elfoglalására, de V. Károly segítségével ez sosem sikerül. A két nagy hatalom nem bírt egymással => A harc állandósult. A bárók és a köznemesség hol az egyik hol a másik félhez álltak. A két király azonban 1538-ban megállapodást kötött=> Váradi egyezség

Váradi Egyezség: -	A két király elismerte egymás királyságát. -	Szapolyai az utódai nevében lemondott a hatalomról, hogy az ország egyesülhessen a Habsburgok uralma alatt.

Szapolyai halála után csecsemő János Zsigmond kerül a trónra=> Ferdinánd a váradi egyezségre hivatkozva magának követeli az országot. => Ferdinánd megostromolja Budát, de törökök visszaverik.=> Törököké az ország középső része

Fráter György próbát egyezséget kötni Habsburgokkal, hogy a kezükben egyesüljön az ország.=> gyulai egyezmény: Ferdinandé észak és kelet, cserébe foglalja vissza Budát. Ferdinánd elbukik. 10 év múlva újra megpróbálkoznak ezzel, de megint nem jön össze. Fráter György meghal => Ferdinandé lesz a keleti országrész, de Török hadjáratot indít, és elfoglalja azt.

Szulejmán halála után drinápolyi béke (1568) => Habsburgoknak adót kellett fizetniük a szultánnak a békességért.

A királyi, Habsburg kézben lévő Magyarország

-	Adriától Erdélyig félkörívben húzódó terület. -	A Habsburgok dunai monarchiájában Magyarország szerepe a török elleni védekezés. -	Új végvári vonal kiépítése -	A védelem központjai a főkapitányságok. -	Elvben független magyar királyi hivatalok, gyakorlatilag döntéseiket a központi hivatalok közreműködésével hozták. (nem igazán működőképes rendszer, egyetlen jó példa: Az Udvari Haditanács, az egész birodalomra kiterjedő hivatal, a hadügyek központi irányítása a feladata) -	A rendek ragaszkodtak a régi jogaikhoz, így itt kialakul a rendi dualizmus.

A tizenöt éves háború után a Habsburg kormányzat kimerült anyagilag: A magyar főurak vagyonát próbálták megcsapolni. Továbbá erőszakos ellenreformációba is kezdtek, Rudolf meg akarta akadályozni a vallási kérdések tárgyalását a parlamentben => ezek 1604-ben kirobbantják a szabadság harcot, ahol Bocskai a vezér, meg is nyeri a szabadság harcot és fejedelemsége idején a két nagyhatalmat békére bírja: Ez azért előnyös a Habsburgoknak, mert nem kell évi adót fizetniük a töröknek a békéért.

A Habsburgoknál szokatlan trónviszály tört ki Rudolf és Mátyás között. Rudolf ugyanis törököt akart támadni, míg Mátyás kényszerítette bátyját, hogy mondjon le az osztrák és magyar trónról. Ez a vita megerősíti a magyarországi rendek jogai, továbbá megújul a bécsi béke.

Később a XVI-XVII. században a Habsburg-dinasztia látványosan támogatja Magyarországon a katolicizmust, de ebben a nemesség a bécsi abszolutizmusra való törekvést látja. Ennek egyik oka később Pázmány Péter munkássága, mely megmutatta, hogy a katolikus is képviselheti a birodalmon belüli sajátos magyar érdekeket.

A királyi magyarország

I.Lipót (1657-1705)

Habsburg uralkodóként fontosabbnak tartotta franciákkal folytatott küzdelmeket, mint a török ellenit, így a magyarországi békére törekedett: -	Nem Zrínyit jelöli nádornak, és katonai fővezérnek sem őt akarja -	Ezekre a posztokra feltétlen hívét Montecuccolit teszi, a béke érdekében. -	A török gyengeségnek vélte a békére való törekvést, ezért támadt 1664-ben, azonban Montecuccoli Szentgotthárdnál fölényes győzelmet arat. -	A császár mégis békét kért a francia háborúk miatt=> vasvári béke (1664)=> elesett magyar várak még mindig török kézen

A vasvári béke következményei: -	A nemesség felháborodik+zrínyi hirtelen meghal => a rendi méltóságok megrettenve a nyugati Habsburg abszolutizmus erejétől, ezért felajánlották az országot hűbérül a töröknek, de a szultán nem fogadta el ezt. -	A főurak kétségbeesésükben több összeesküvést is szőttek Lipót ellen => kilátástalan, hiszen azzal a hatalommal szemben léptek fel, amely egyedül képes kiűzni a törököket az országból. -	Így, hogy figyelmeztessék Lipótot rossz magyarországi politikájára felfedték terveiket előtte, Lipót meg is bocsátott, hisz ezek a nemesek jelentették magyarországi bázisát -	A franciákkal kötött átmeneti békéje után azonban elfogadta és több főnemes kivégeztetett.

Lipót az összeesküvésekre megpróbálta bevezetni az abszolutizmust Magyarországon is.

-	Felfüggeszti a rendi alkotmányt => ezt összekötötte a protestánsok elleni támadással -	nem jelöl ki nádort -	elbocsátja a végvári katonákat -	magas adókat vet ki

Lipót intézkedései kudarcot vallanak, hiszen hirtelen minden magyarral szembe állította az udvart. => üldözött nemesek és végvári katonák Erdélyben bujdosnak => kuruc mozgalom.

I.	Lipót nyugalmat akart, így visszaállítja a rendi alkotmányt => kurucoknak ez nem volt elég, Thököly vezetésével, a török és a francia udvar támogatásával létrejön a Felvidéken a kuruc fejedelemség.=> török ezt megint gyengeségnek vélte, megint támad, de megint kikap.

Lipót XI. Ince pápa segítségével a legutóbbi sikeren felbuzdulva folytatta a háborút => török ellenes Szent liga (Habsburgok, Velence, Lengyelország) 1684.

A felszabadító háború (melyben a kurucok a Habsburgok ellen harcoltak) fordulata Buda visszaszerzése 1686-ban. => a keresztény seregek komoly előretörései

XIV. Lajos francia király megijedt a nagy Habsburg erőtől, hátba támadta ezért dunai monarchiát, ez elhúzta a török kiűzését Magyarországból. => Azonban így is sikerrel jártak 1699-ben békét kér a török=> karlócai béke: Temesköz kivételével az ország felszabadul, Erdély is a Habsburgoké => Lipót az erdélyi fejedelem.